Angelita Martínez López, Lucía Zanfardini
En este trabajo presentamos una inmersión en el análisis de dos formas de autorreferencia desfocalizada que alternan en el discurso emitido por mujeres: uno y una. Desde nuestra perspectiva, la alternancia no es azarosa ni responde meramente al señalamiento del género del hablante, como tradicionalmente se ha descrito, en tanto ambas formas se encuentran en variación intrahablante en el discurso femenino. En consecuencia, buscamos descubrir cuáles son los factores que influyen en la selección. En esa búsqueda, el análisis de nuestro corpus literario, desde una metodología cualitativa y cuantitativa, nos permite aseverar que los temas relacionados con la experiencia femenina favorecen la ocurrencia de la forma una, en los contextos en los que se reproduce el estereotipo.
En aquest treball analitzem dues formes d’autoreferència desfocalitzada que alternen en el discurs emès per dones: un i una. A parer nostre, l’alternança no és fruit de l’atzar ni respon només a l’assenyalament del gènere del parlant, com tradicionalment s’ha descrit, en tant totes dues formes es troben en variació intraparlant en el discurs femení. En conseqüència, busquem descobrir quins són els factors que influeixen en la selecció d’una forma o altra. En aquesta cerca, l’anàlisi del nostre corpus literari, des d’una metodologia qualitativa i quantitativa, permet asseverar que els temes relacionats amb l’experiència femenina afavoreixen l’ocurrència de la forma una, en els contextos en els quals es reprodueix l’estereotip.
In this paper we present an immersion in the analysis of two linguistic forms of defocused self-reference that alternate in the discourse emitted by women: uno and una. From our perspective, the alternation is not random, nor does it merely respond to the gender of the speaker, as it has traditionally been described, insofar as both forms are found in intra-speaker variation in female discourse. Consequently, we seek to discover what factors influence the selection. In that search, the analysis of our literary corpus, from a qualitative and quantitative methodology, allows us to assert that themes related to female experience favour the occurrence of the form una, in the contexts in which the stereotype is reproduced.