El contrato para la formación y el aprendizaje ha agudizado tras las últimas reformas su perfil de contrato precario, que representa el rol de un contrato de inserción. Además, el legislador ha impulsado a lo largo de los últimos años su utilización mediante la flexibilización de la edad de acceso, la posibilidad de sucesión de contratos con diversas finalidades formativas, así como la supresión de los topes a su utilización. Por otra parte, la duración máxima y mínima del contrato se vincula al interés organizativo del empresario, lo que deja de lado el interés formativo del trabajador. Asimismo, la reforma de 2012 ha consolidado la posibilidad de retribuir por debajo del salario mínimo interprofesional durante toda la vigencia del contrato, lo que debe interpretarse como un rotundo reclamo dirigido a los empresarios. La posible utilización del contrato por parte de empresas de trabajo temporal tiene el mismo significado. El elemento formativo muestra algunas mejoras aparentes combinadas con reformas negativas y con algunas prácticas aún más criticables. Así, cabe subrayar en positivo que los estudiantes de formación profesional del sistema educativo puedan ser contratados mediante la modalidad, al tiempo que es criticable la falta de sanciones adecuadas en caso de utilización en fraude de ley
El contracte per a la formació i l'aprenentatge ha aguditzat després de les últimes reformes el seu perfil de contracte precari, representant el paper d'un contracte d'inserció. A més a més, el legislador ha impulsat al llarg dels últims anys la seva utilització mitjançant la flexibilització de l'edat d'accés, la possibilitat de successió de contractes amb diverses finalitats formatives, així com la supressió dels límits a la seva utilització. D'altra banda, la durada màxima i mínima del contracte es vincula a l'interès organitzatiu de l'empresari, el que deixa de banda l'interès formatiu de treballador. Així mateix, la reforma de 2012 ha consolidat la possibilitat de retribuir per sota el salari mínim interprofessional durant tota la vigència del contracte, el que s'ha d'interpretar com un rotund reclam dirigit als empresaris. La possible utilització del contracte per part d'empreses de treball temporal té el mateix significat. L'element formatiu mostra algunes millores aparents combinades amb reformes negatives i amb algunes pràctiques encara més criticables. Així, cal subratllar en positiu que els estudiants de formació professional del sistema educatiu puguin ser contractats mitjançant la modalitat, alhora que és criticable la manca de sancions adequades en cas d'utilització en frau de llei.
Apprenticeship contract has sharpened, after the last reforms, its precarious traits in order to play the role of a social insertion (employment) contract. On one hand, the use of the apprenticeship contract has been encouraged during the last years by introducing more flexibility in terms of the maximum age required and, also, in terms of the maximum number of contracts allowed; on the other hand, the regulations of the maximum and minimum length of the contract is linked closely to the organizational interest of the employer, which leaves aside the training interest of the worker. Likewise, the 2012 legal reform has strengthen the possibility of paying salaries below the minimum wage during the entire term of the contract, which should be interpreted as a strategy addressed to foster the use of this specific employment contract, as also should be the possibility for the apprenticeship contract of being used by temporary work companies. After the lasts reforms, the training section of this contract shows some improvements mixed with negative reforms and some even more critical practices. From a positive view, it can be emphasised that nowadays, students of the regular professional training could be hired the apprenticeship employment contract; from a negative point of view, the labour regulation shows the lack of proper penalties — fines and the duty to accept a permanent contract — in case of fraud.