Daniel Gil Solés
El artículo tiene como objetivo establecer una evolución en la arquitectura de las bibliotecas a lo largo de los siglos xx y xxi. Esta evolución pone de manifiesto las diferentes transformaciones que han sufrido los edificios de las bibliotecas, adaptándose a diferentes formas, pero sobre todo para dar respuesta a realidades sociales y culturales diferentes y también cambiantes propias de cada época y de cada momento histórico. Se propone una evolución dividida en cinco grandes transformaciones arquitectónicas. Para cada una de estas cinco transformaciones se presentan una biblioteca paradigmática o diversas de todo el mundo, que ejemplifican claramente la transformación a la cual se quiere hacer referencia. Cada presentación va acompañada de una explicación de sus principales características en cuanto a los espacios y la arquitectura, para argumentar finalmente esta decisión a partir de citas de fuentes externas y también con un argumentario propio. El resultado es una evolución cronológica e histórica que sirve para enmarcar y contextualizar, en último término, la quinta y última transformación actual de las bibliotecas.
L'article té com a objectiu establir una evolució en l'arquitectura de les biblioteques al llarg dels segles xx i xxi. Aquesta evolució posa de manifest les diferents transformacions que han sofert els edificis de les biblioteques, adaptant-se a diferents formes, però sobretot per donar resposta a realitats socials i culturals diferents i també canviants pròpies de cada època i de cada moment històric. Es proposa una evolució dividida en cinc grans transformacions arquitectòniques. Per a cada una d'aquestes cinc transformacions es presenten una biblioteca paradigmàtica o diverses d'arreu del món, que exemplifiquen clarament la transformació a la qual es vol fer referència. Cada presentació va acompanyada d'una explicació de les seves principals característiques pel que fa als espais i l'arquitectura, per tal d’argumentar finalment aquesta decisió a partir de citacions de fonts externes i també d'argumentari propi. El resultat és una evolució cronològica i històrica que serveix per emmarcar i contextualitzar, en últim terme, la cinquena i última transformació actual de les biblioteques.
This article sets out to establish a pattern in the progress of library architecture during the twentieth and twenty-first centuries by examining the structural transformations that library buildings have undergone to adjust to our changing social and cultural reality and to meet the more general dictates of different periods and moments. It argues that, historically, these transformations can be grouped in five, separate periods and it focuses for each period on the main architectural features of a building or selection of buildings from around the world. Finally, the article also supports this division in five periods with a series of citations of external sources and a proposal. The result is a chronological and historical study that helps to put the fifth (ongoing) period in clearer context.