El present article analitza des de diferents perspectives i des del prisma de la identitat catalana, el concepte d'identitat col�lectiva i la seva relació amb el constitucionalisme modem. El primer element a tractar és la definició del terme "identitat", la seva polisèmia i indeterminació semántica (Derrida) i cotas aquests caràcters es resolen atenent a situacions jurídiques i polítiques o metajurídiques. La segona qüestió a desenvolupar és l'anàlisi dels elements que configuren les identitats nacionals. Si bé no es presenta un estudi detallat de les diferents teories sobre la identitat (objectives i subjectives) si que s'esmenten elements que poden ser considerats adients per tal de determinar que és i que configura la identitat catalana. El tercer aspecte tractat és basa en les relacions entre identitat i constitució. Partint d'una classificació entre identitats pre-constitucionals i constitucionals analitzant el rol que desenvolupa la norma que juridifica l'estat en ambdós casos i quin paper té el constitucionalisme avui en dia a l'hora de crear, consolidar o liquidar identitats sub-estatals. El darrer punt és una conclusió sobre el futur de la identitat col.lectiva catalana en un món cada cop més multicultural i globalitzat.
Focusing on catalan identity and from different points of view, this article analyses the concept of collective identity and its relation with modem constitutionalism. The first thing it does is taking into consideration the definition of "identity", its polysemous and its semantic indeterminacy (Derrida) and how it is resolved paying attention to juridical, political and metajuridical situations. The second thing is to analyse the elements that build up national identities. Although it does not present a detailed study about the different theories of identity (objectives and subjectives) it presents elements that can be useful to understand what is and what configures catalan identity. The third problem it analyses are the relation between identity and constitution. It does so distinguishing between constitutional and preconstitutional identities by analysing the role played by the fundamental law in both cases, and the role constitutionalism has nowadays in creating, consolidating and destroying sub-statal identities. It end with a conclusion about the future of Catalan collective identity in an increasingly globalized and multicultural world.